УДК 556.114 (477.87)

Лета В.В. 
Ужгородський національний університет, Ужгород

ГІДРОХІМІЧНИЙ СТАН РІЧКИ ТИСА НА ДІЛЯНЦІ УКРАЇНСЬКО-РУМУНСЬКОГО КОРДОНУ

Ключові слова: гідрохімічний стан, річка, показник, забруднення.

Вступ. Річки є важливою складовою природнього середовища та відіграють значну роль у життєдіяльності суспільства. Поверхневі води рік використовують для водопостачання, гідроенергетичного освоєння, а також для скидання в них сільськогосподарських та промислових стоків. Роль річок зростає зі збільшенням кількості населених пунктів уздовж течії, а від так і промислових об’єктів, що скидають в них зворотні води. Українсько-румунська ділянка річки Тиса зазнає прямого антропогенного впливу від господарських об’єктів уздовж русла та опосередкованого – вплив приток Вішеу (румунська річка), Кісва та Шопурка. Маючи також міжнародний статус як річка, яка в межах 64 км слугує кордоном, потребує детального вивчення динаміки показників хімічного стану вод, що дозволить формувати екологічну політику в межах даного регіону та продовжувати міжнародну співпрацю між Україною та іншими країнами басейну Тиси.
Аналіз попередніх наукових досліджень. Екологічний стан водотоків Закарпатської області проаналізовано в багатьох працях науковців, проте найчастіше увага прикута до верхів’я Тиси. Гідрохімічна оцінка поверхневих вод басейну Тиси подана у підручнику «Гідрохімія України» Горєва Л. М., Пелешенка В. І. та Хільчевського В. К. [2]. Дослідженням екологічного стану та напрямків міжнародного співробітництва в межах українсько-румунської ділянки річки Тиси в свій час займались Ярошевич О.Є., Афанасьєв С.О., Осійський Е.Й., Гамор Ф.Д., Чіпак В.П. та ін. [1, 3, 4, 6, 10]. 
Наведена в статті оцінка стану поверхневих вод річки Тиса в межах українсько-румунського кордону включає комплекс показників за період 2006-2016 років з наведеними середніми значеннями за кожен рік. Для подання гідрохімічної характеристики вод вибрано наступні пункти моніторингу, які є показовими для усіх хімічних та фізико-хімічних елементів якості. В окремих населених пунктах є декілька точок спостереження, тому в їх назвах вказано відстань від гирла річки Тиса:
1.	с. Ділове, держкордон Україна-Румунія;
2.	939 км, с. Ділове, нижче впадіння р. Вішеу;
3.	с. Луг, нижче впадіння р. Вішеу;
4.	927 км, смт. Великий Бичків, автоматична гідрометеорологічна станція;
5.	912 км, смт. Солотвино, кордон з Румунією;
6.	смт. Солотвино, держкордон Україна-Румунія;
7.	м. Тячів, держкордон Україна-Румунія.
Оцінка якості поверхневих вод у вибраних створах проведена згідно стандартів Водної Рамкової Директиви ЄС та вимог Міжнародної комісії з захисту річки Дунай [7-9]. Для унаочнення прийнято класифікувати екологічний стан поверхневих вод наступним чином:
"відмінний" – І-ий клас якості;
"добрий стан" – ІІ-ий клас якості;
"задовільний стан" – ІІІ-ій клас якості;
"поганий стан" – IV-ий клас якості;
"дуже поганий стан" – V-ий клас якості [8].
Характеристику гідрохімічного стану вод доцільно почати з аналізу загальних хімічних і фізичних показників, серед яких завислі речовини, запах, прозорість, показник pH. Щодо вмісту завислих речовин (частинки мулу, гідроксиди заліза, органічні колоїди), то майже на всій протяжності кордону показник не перевищує нормоване значення 15 мг/дм^3, за винятком створу на 912 км в смт. Солотвино, що можна пояснити впливом господарства на прибережних територіях (див. табл. 1).
Запах оцінюється в балах (нормоване значення <2), а в межах даної території цей показник становить 1 бал. Показник прозорості води коливається, що зумовлено режимом стоку та частим проходженням паводків, проте за нормальних умов середньорічний показник в діапазоні від 22 до 26 см (нормоване значення 30 см). Середньорічне значення pH у пунктах спостереження на даній ділянці річки Тиса 7,8 [5].
Таблиця 1. Класи якості вод за загальними хімічними та фізичними показниками [5]

Рік
Створ

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

с. Ділове, держкордон Україна-Румунія | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ | І | І | І | І | ІІ

939 км, с. Ділове, нижче впадіння
р. Вішеу

*

*

ІІ

ІІ

ІІ

ІІ

ІІ

ІІ

І

*

*

с. Луг, нижче впадіння 
р. Вішеу

ІІ

ІІ

ІІІ

ІІ

ІІІ

ІІ

ІІ

І

І

І

ІІ

927 км, смт. Великий Бичків,автома-тична гідромет.
станція

ІІІ

ІІ

ІІ

ІІ

ІІ

ІІ

ІІ

ІІ

І

ІІ

ІІ

912 км, смт. Солотвино, кордон з Румунією | II | II | V | II | II | I | II | II | I | II | II
смт.Солотвинодержкордон Україна-Румунія | II | II | II | II | II | II | II | II | II | II | II
м. Тячів, держкордон Україна-Румунія | II | II | III | II | III | II | II | I | II | II | II
*-дані відсутні.
На практиці біохімічне споживання кисню (далі БСК) найчастіше визначається впродовж 5 діб (БСК_5). Як правило, протягом 5 діб при нормальних умовах відбувається окислювання ~70% легкоокиснюваних органічних речовин. Встановлено, що чим більше у воді міститься органічних речовин, тим більше потрібно кисню для їх окислення, тобто тим вище показник БСК. Згідно нижчевказаної таблиці, показник біохімічного споживання кисню зростає вниз за течією, що вказує на поступове біологічне забруднення вод.
Таблиця 2. Біохімічне споживання кисню (БСК_5), мг/дм^3 [5]

Створ

Рік

с. Ділове, держкор-дон Україна-Румунія

939 км, с. Ділове нижче впадіння
р. Вішеу

с. Луг, нижче впадіння 
р. Вішеу

927 км, смт. Великий Бичків, автоматична гідромет. станція

912 км, смт. Солотвинокордон з Румунією

смт. Солотвино, держкор-дон Україна-Румунія

м. Тячів, держкор-дон Україна-Румунія

2006 | 2.33 | * | 2.73 | 2.98 | * | 2.26 | 2.30
2007 | 2.12 | * | 2.15 | 3.19 | * | 2.04 | 1.92
2008 | 2.51 | 2.23 | 2.56 | 2.35 | 2.12 | 2.76 | 2.75
2009 | 2.65 | 2.18 | 2.64 | 2.07 | 2.17 | 3.13 | 2.79
2010 | 2.50 | 2.95 | 2.58 | 3.00 | 2.93 | 2.91 | 3.02
2011 | 2.72 | 2.37 | 2.82 | 2.54 | 2.31 | 2.94 | 3.16
2012 | 2.75 | 2.69 | 2.82 | 2.46 | 2.30 | 2.82 | 2.95
2013 | 2.72 | 2.58 | 2.73 | 2.92 | 2.44 | 3.31 | 2.96
2014 | 2.12 | 2.68 | 2.24 | 2.72 | 2.61 | 2.34 | 2.58
2015 | 1.92 | * | 1.96 | 2.80 | 2.53 | 2.09 | 2.23
2016 | 2.49 | * | 2.61 | 2.85 | 2.79 | 2.65 | 2.74
*-дані відсутні.
Більшість дослідників включають до переліку основних джерел надходження біогенних речовин (сполук азоту і фосфору) у річкові води комунальне господарство, промисловість, сільське господарство, тваринництво, землеробство, атмосферні опади. Так як обрана територія дослідження не виділяється високими показниками виробництва в народногосподарському комплексі, то відповідно і забруднення окремими біогенними речовинами є незначним (див. табл. 3).
Розчинені у воді солі зазвичай, представлені іонами  Оскільки сума перелічених вище головних іонів становить 90-95% мінерального складу прісних вод, то її часто називають мінералізацією води (сухий залишок), яка є кількісною характеристикою розчинених у воді мінеральних речовин. Причинами коливання показників наведених у таблиці 4 можуть бути природні фактори (осадові породи, мінерали). Так як перевищення норм не зафіксовано, тому про вплив виробничих стоків на мінералізацію поверхневих вод говорити не варто.
Залізо і марганець у природних водах містяться у формах, що залежать від кислотно-лужної рівноваги та окисно-відновного потенціалу. Екологічним оптимумом для заліза є 0,3 мг/дм^3, а для марганцю – 0,1 мг/дм^3 [5]. Згідно даних таблиць 5 та 6 можна зробити наступні висновки: максимальні показники спостерігаються в межах створів: 939 км, с. Ділове, нижче впадіння р. Вішеу; с. Луг, нижче впадіння р. Вішеу; 927 км, смт. Великий Бичків, автоматична гідрометеорологічна станція; 912 км, смт. Солотвино, кордон з Румунією, що можна пояснити господарською діяльністю, промисловими стоками, впливом ВЖКП у Кобилецькій Поляні, а також надходженням разом з водами румунської річки Вішеу; відносне зменшення вмісту заліза та марганцю у поверхневих водах річки Тиса можна пояснити збільшенням об’єму стоку вниз за течією за рахунок приток; за вмістом марганцю та заліза загального поверхневі води р. Тиса відносяться до ІІІ-го класу якості згідно класифікації МКЗРД.
Свинець потрапляє у річкові води внаслідок спалювання вугілля, із стічними водами металургійної, хімічної промисловості, що практично виключає зі списку забруднювачів підприємства на території України (фактично за їх відсутності). Як бачимо вміст свинцю у водах річки Тиса відповідає ІІІ-му класу якості, за умови перевищення ГДК вдвічі (ГДК для свинцю 0,002 мг/дм^3) (див. табл. 7). Для вияснення джерела забруднення вод доцільно продовжити моніторинг з акцентом на румунську притоку Вішеу.
Основним джерелом надходження міді у природні води можуть бути стічні води підприємств хімічної промисловості, шахтні води, альдегідні реагенти, що використовуються для знищення водоростей. Мідь може з'являтися в результаті корозії мідних трубопроводів й інших споруд системи водопостачання. ГДК міді у воді водойм санітарно-побутового водокористування становить 0,1 мг/дм^3 (лімітуюча ознака шкідливості – загальносанітарна), у воді рибогосподарських водойм - 0,001 мг/дм^3 [5]. Як бачимо в таблиці 8 кількість міді у водах Тиси значно перевищує нормоване значення.
Цинк потрапляє в річки із стоками підприємств з виробництва пергаментного паперу, мінеральних фарб, штучного волокна. В межах досліджуваної ділянки річки Тиса відчувається вплив (фактичний або залишковий). Проте потрібно продовжити гідрохімічні дослідження, щоб виявити причини досягнення ІІІ-го класу якості вод після впадіння річки Вішеу та в межах м. Тячів (див. табл. 9).
Нафтопродукти у водах питного та рибогосподарського призначення не допустимі навіть у найменших концентраціях, оскільки їх біохімічний розклад відбувається дуже повільно, впливаючи  на іхтіофауну, кормові ресурси, мікро- і макрофлору, зоопланктон та зообентос. Згідно даних, наведених в таблиці 10, в межах досліджуваної ділянки нафтопродукти виявлені, але їх кількість є незначною.

Таблиця 3. Класи якості вод за вмістом азоту та фосфору [5]

Рік
Створ

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

с. Ділове, держкордон Україна-Румунія | ІІ | ІІ | І | І | І | І | І | І | І | І | І
939 км, с. Ділове, нижче впадіння р. Вішеу | * | * | І | ІІ | ІІ | І | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ

с. Луг, нижче впадіння 
р. Вішеу

ІІ

ІІ

ІІ

ІІ

І

ІІ

І

І

І

І

І

927 км, смт. Великий Бичків, автоматична гідромет. станція | І | ІІ | І | І | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ
912 км, смт. Солотвино, кордон з Румунією | * | * | І | І | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ
смт. Солотвино, держкордон Україна-Румунія | ІІ | ІІ | ІІ | І | ІІ | ІІ | І | І | І | І | І
м. Тячів, держкордон Україна-Румунія | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ | ІІ | І | І | І | І | ІІ
*-дані відсутні.
Таблиця 4. Мінералізація вод (сухий залишок) [5]

Рік
Створ

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

с. Ділове, держкордон Україна-Румунія | 148.83 | 139.92 | 189.00 | 154.82 | 129.42 | 134.64 | 145.42 | 139.42 | 146.67 | 148.42 | 132.31
939 км, с. Ділове, нижче впадіння р. Вішеу | * | * | 152.25 | 165.25 | 158.50 | 151.42 | 169.67 | 166.92 | 159.42 | * | *

с. Луг, нижче впадіння 
р. Вішеу

137.78

154.12

198.09

173.09

130.42

155.45

157.08

157.67

152.33

166.92

139.15

927 км, смт. Великий Бичків, автоматична гідромет. станція | 179.50 | 189.75 | 154.00 | 168.92 | 165.33 | 162.33 | 179.42 | 170.00 | 170.17 | 174.67 | 171.50
продовження таблиці 4
912 км, смт. Солотвино, кордон з Румунією | * | * | 158.67 | 162.09 | 160.67 | 153.67 | 174.00 | 170.00 | 165.42 | 167.75 | 164.30
смт. Солотвино, держкордон Україна-Румунія | 146.43 | 164.00 | 216.00 | 204.00 | 186.67 | 152.67 | 180.82 | 198.08 | 178.33 | 170.67 | 157.15
м. Тячів, держкордон Україна-Румунія | 213.42 | 247.92 | 301.18 | 244.42 | 198.75 | 158.67 | 186.50 | 203.08 | 181.88 | 182.08 | 177.23
*-дані відсутні.

Таблиця 5. Вміст марганцю, мг/дм^3 [5]

Рік
Створ

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

с. Ділове, держкордон Україна-Румунія | 0.100 | 0.039 | 0.033 | 0.017 | 0.015 | 0.012 | 0.016 | 0.014 | 0.018 | 0.018 | 0.018
939 км, с. Ділове, нижче впадіння р. Вішеу | * | * | 0.096 | 0.093 | 0.053 | 0.059 | 0.069 | 0.082 | 0.077 | * | *

с. Луг, нижче впадіння 
р. Вішеу

0.173

0.101

0.062

0.022

0.016

0.022

0.017

0.017

0.026

0.019

0.020

927 км, смт. Великий Бичків, автоматична гідромет. станція | 0.078 | 0.056 | 0.085 | 0.076 | 0.053 | 0.072 | 0.055 | 0.081 | 0.081 | 0.096 | 0.110
912 км, смт. Солотвино, кордон з Румунією | * | * | 0.097 | 0.076 | 0.046 | 0.052 | 0.054 | 0.076 | 0.072 | 0.090 | 0.126
смт. Солотвино, держкордон Україна-Румунія | 0.121 | 0.092 | 0.096 | 0.024 | 0.019 | 0.016 | 0.023 | 0.021 | 0.018 | 0.023 | 0.018
м. Тячів, держкордон Україна-Румунія | 0.121 | 0.091 | 0.044 | 0.027 | 0.018 | 0.016 | 0.023 | 0.023 | 0.021 | 0.026 | 0.024
*-дані відсутні.

Таблиця 6. Вміст заліза, мг/дм^3 [5]

Рік
Створ

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

с. Ділове, держкордон Україна-Румунія | 0.25 | 0.25 | 0.19 | 0.25 | 0.36 | 0.15 | 0.11 | 0.15 | 0.18 | 0.14 | 0.15
939 км, с. Ділове, нижче впадіння р.Вішеу | * | * | 0.30 | 0.64 | 0.28 | 0.30 | 0.20 | 0.27 | 0.22 | * | *

с. Луг, нижче впадіння 
р. Вішеу

0.56

0.46

0.27

0.24

0.52

0.19

0.15

0.17

0.21

0.16

0.17

927 км, смт. Великий Бичків, автоматична гідромет. станція | 0.42 | 0.34 | 0.33 | 0.64 | 0.43 | 0.30 | 0.18 | 0.29 | 0.25 | 0.18 | 0.28
912 км, смт. Солотвино, кордон з Румунією | * | * | 0.54 | 0.47 | 0.39 | 0.28 | 0.24 | 0.33 | 0.25 | 0.20 | 0.29
смт. Солотвино, держкордон Україна-Румунія | 0.58 | 0.45 | 0.25 | 0.21 | 0.44 | 0.21 | 0.17 | 0.21 | 0.20 | 0.19 | 0.21
м. Тячів, держкордон Україна-Румунія | 0.39 | 0.39 | 0.25 | 0.23 | 0.36 | 0.20 | 0.18 | 0.23 | 0.21 | 0.17 | 0.20
*-дані відсутні.

Таблиця 7. Вміст свинцю, мг/дм^3 [5]

Рік
Створ

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

с. Ділове, держкордон Україна-Румунія | * | 0.005 | 0.0024 | 0.005 | 0.005 | 0.005 | 0.0021 | 0.0024 | 0.002 | 0.0039 | 0.002

939 км, с. Ділове, 
нижче впадіння р. Вішеу

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

с. Луг, нижче впадіння 
р. Вішеу

*

0.005

0.0028

0.0051

0.0051

0.005

0.0021

0.002

0.002

0.0033

0.002

продовження таблиці 7
927 км, смт. Великий Бичків, автоматична гідромет. станція | * | * | * | * | * | * | * | * | * | * | *
912 км, смт. Солотвино, кордон з Румунією | * | * | * | * | * | * | * | * | * | * | *
смт. Солотвино, держкордон Україна-Румунія | * | 0.0041 | 0.0033 | 0.005 | 0.005 | 0.005 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.0039 | 0.002
м. Тячів, держкордон Україна-Румунія | * | 0.0042 | 0.0029 | 0.0056 | 0.005 | 0.005 | 0.0021 | 0.0024 | 0.0023 | 0.0044 | 0.002
*-дані відсутні.

Таблиця 8. Вміст міді, мг/дм^3 [5]

Рік
Створ

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

с. Ділове, держкордон Україна-Румунія | 0.0016 | 0.0042 | 0.0057 | 0.0059 | 0.0105 | 0.0068 | 0.0022 | 0.0026 | 0.0018 | 0.0024 | 0.0010
939 км, с. Ділове, нижче впадіння р. Вішеу | * | * | 0.0052 | 0.0042 | 0.0033 | 0.0043 | 0.0049 | 0.0047 | 0.0050 | * | *

с. Луг, нижче впадіння 
р. Вішеу

0.0025

0.0050

0.0053

0.0100

0.0092

0.0062

0.0034

0.0025

0.0023

0.0025

0.0017

927 км, смт. Великий Бичків, автоматична гідромет. станція | * | * | 0.0059 | 0.0072 | 0.0038 | 0.0044 | 0.0046 | 0.0047 | 0.0049 | 0.0050 | 0.0050
912 км, смт. Солотвино, кордон з Румунією | * | * | 0.0052 | 0.0057 | 0.0037 | 0.0047 | 0.0047 | 0.0049 | 0.0050 | 0.0047 | 0.0050
смт. Солотвино, держ-кордон Україна-Румунія | 0.0011 | 0.0050 | 0.0050 | 0.0073 | 0.0103 | 0.0054 | 0.0040 | 0.0029 | 0.0024 | 0.0020 | 0.0017
м. Тячів, держкордон Україна-Румунія | 0.0013 | 0.0050 | 0.0041 | 0.0113 | 0.0087 | 0.0052 | 0.0045 | 0.0034 | 0.0029 | 0.0022 | 0.0023
*-дані відсутні.
Таблиця 9. Вміст цинку, мг/дм^3 [5]

Рік
Створ

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

с. Ділове, держкордон Україна-Румунія | 0.0236 | 0.0062 | 0.0218 | 0.0105 | 0.0162 | 0.0266 | 0.0158 | 0.0124 | 0.0134 | 0.0099 | 0.0110
939 км, с. Ділове, нижче впадіння р. Вішеу | * | * | * | 0.0173 | 0.0216 | 0.0094 | 0.0111 | 0.0083 | 0.0099 | * | *

с. Луг, нижче впадіння 
р. Вішеу

0.060

0.015

0.030

0.016

0.018

0.018

0.017

0.015

0.015

0.013

0.011

927 км, смт. Великий Бичків, автоматична гідромет. станція | * | * | * | 0.0213 | 0.0185 | 0.0103 | 0.0113 | 0.0076 | 0.0079 | 0.0067 | 0.0082
912 км, смт. Солотвино, кордон з Румунією | * | * | * | 0.0075 | 0.0233 | 0.0113 | 0.0123 | 0.0073 | 0.0087 | 0.0068 | 0.0079

смт. Солотвино, держкордон 
Україна-Румунія

0.0170

0.0097

0.0264

0.0197

0.0143

0.0278

0.0254

0.0164

0.0145

0.0116

0.0123

м. Тячів, 
держкордон Україна-Румунія

0.055

0.010

0.024

0.017

0.014

0.019

0.023

0.019

0.021

0.017

0.018

*-дані відсутні.

Таблиця 10. Вміст нафтопродуктів, мг/дм^3 [5]

Рік
Створ

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

с. Ділове, держкордон Україна-Румунія | * | 0.03 | 0.03 | 0.005 | 0.005 | 0.0056 | 0.0073 | 0.0093 | 0.01 | * | *

939 км, с. Ділове, 
нижче впадіння р. Вішеу

*

*

*

0.025

0.01

0.01

0.01

0.01

0.01

*

*

с. Луг, нижче впадіння 
р. Вішеу

*

0.03

0.03

0.005

0.005

0.0064

0.0081

0.0104

0.01

*

*

продовження таблиці 10
927 км, смт. Великий Бичків, автоматична гідромет. станція | * | * | * | 0.01 | 0.01 | 0.01 | 0.01 | 0.01 | 0.01 | 0.01 | 0.01
912 км, смт. Солотвино, кордон з Румунією | * | * | * | 0.01 | 0.01 | 0.01 | 0.01 | 0.01 | 0.01 | 0.01 | 0.01
смт. Солотвино, держкордон Україна-Румунія | * | 0.03 | 0.03 | 0.005 | 0.005 | 0.0102 | 0.0113 | 0.0147 | 0.012 | * | *
м. Тячів, держкордон Україна-Румунія | * | 0.03 | 0.03 | 0.005 | 0.005 | 0.0102 | 0.0131 | 0.0186 | 0.02 | * | *
*-дані відсутні.

Висновки. Підсумовуючи вищенаведене, можна стверджувати про коливання показників гідрохімічного стану поверхневих вод річки Тиси на ділянці українсько-румунського кордону, що зумовлено низкою антропогенних факторів, серед яких є і промислові та комунальні стоки. Сільськогосподарське освоєння заплавних територій також впливає на якісний стан вод через змив хімікатів з орних земель. За окремими показниками можна зауважити чітку динаміку погіршення стану вод вниз за течією: БСК_5, марганцю, заліза загального та цинку. Це доводить важливість відновлення та збереження якості вод Тиси, формування нових програм міжнародної співпраці в галузі регулювання екологічного стану басейну верхньої Тиси. Особливу увагу слід приділити притокам Шопурка та Вішеу, в басейнах яких є промислові підприємства, що створюють екологічний тиск на річку Тиса. 

Список літератури
1. Гамор Ф.Д., Довганич Я.О., Покиньчереда В.Ф. Екологічна ситуація у басейні Верхньої Тиси на ділянці українсько-румунського кордону та шляхи її стабілізації. - Ужгород,–2010. – 72 с.; іл., табл. 2.Горєв Л. М. Гідрохімія України / Л.М. Горєв, В.І., В.К. (підручник для вищих навчальних закладів з гідрологічним, гідрохімічним та гідроекологічним профілями підготовки фахівців). — К.: Вища школа, 1995. — 307 с. 3. Левчак О.Ю. Гідроекологічна характеристика Верхньої Тиси (в межах Закарпатської області) / О.Ю. Левчак, В.В. Лета, Е.Й. Осійський - Ужгород 2013. / [Електронний ресурс] – Режим доступу http://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/bitstream/lib/885/1/ 4. Аналіз стану басейну Тиси. За ред. О.Є. Ярошевища. – К.: Видавництво СП «Технодрук», 2008. – 82 с. 5.Геоінформаційна система моніторингу довкілля в Закарпатській області  / [Електронний ресурс] – Режим доступу http://ecozakarpat.gov.ua/?page_id=1696 6. Екологічний стан водотоків басейну Верхньої Тиси (українсько-румунська ділянка) / За ред. С.О. Афанасьєва. – Ужгород: Інформаційно-видавниче агентство «ІВА», 2010. – 36 с, іл., табл. 7. Єдина міжвідомча інструкція з організації та здійснення державного моніторингу вод / [Електронний ресурс] – Режим доступу http://www.uazakon.com/documents/date_8r/pg_izgvxm/index.htm 8. Національний план управління басейном р. Тиса. 2012. / [Електронний ресурс] – Режим доступу http://buvrtysa.gov.ua/download/National %20plan%203.0.pdf 9. Програма транскордонного національного моніторингу / [Електронний ресурс] – Режим доступу – http://carpaty.net/?p=14383&lang=uk 10.Українсько-румунське співробітництво на прикордонних водах. За ред. Чіпака В.П. Ужгород, 2010. – 42 с.

Гідрохімічний стан річки Тиса на ділянці українсько-румунського кордону
Лета В.В.
Опрацьовано дані багаторічних спостережень Басейнового управління водних ресурсів річки Тиса, Департаменту екології та природних ресурсів Закарпатської ОДА на ділянці українсько-румунського кордону. Проаналізовано якість поверхневих вод у річці Тиса за фізико-хімічними показниками, що відображають загальну мінералізацію вод, забруднення органічними речовинами та важкими металами. Розглянуто результати міжнародної співпраці в галузі водокористування на транскордонній ділянці річки Тиса. Обґрунтовано важливість продовження моніторингу якісного стану вод річки Тиса.
Ключові слова: гідрохімічний стан, річка, показник, забруднення.

Гидрохимическое состояние реки Тиса на участке украинско-румынской границы
Лета В.В.
Обработаны данные многолетних наблюдений Бассейнового управления водных ресурсов реки Тиса, Департамента экологии и природных ресурсов Закарпатской ОГА на участке украинско-румынской границы. Проанализировано качество поверхностных вод в реке Тиса по физико-химическим показателям, отражающие общую минерализацию вод, загрязнение органическими веществами и тяжелыми металлами. Рассмотрены результаты международного сотрудничества в области водопользования на трансграничном участке реки Тиса. Обоснованно важность продолжения мониторинга качественного состояния вод реки Тиса.
Ключевые слова: гидрохимическое состояние, река, показатель, загрязнения.

Hydrochemical state of the river Tisa on the part of the Ukrainian-Romanian border 
V. Leta
Here we observe the description of the study relevance of surface waters of the upper reaches of the river Tisa in Transcarpathian region, which is largely caused by environmental status of the selected research area, as one of the cleanest within the region. The article gives the characteristic of ecological condition of waters of the transboundary section of the river Tisa through the assessment of hydrochemical indicators. The data of the long-term observations of the Basin management of water resources of the river Tisa, Department of ecology and natural resources of the Transcarpathian regional administration on the part of the Ukrainian-Romanian border is processed. The methods of assessment of hydrochemical water quality based on the typology of the Water Framework Directive is examined. The previous studies of the Tisa river basin by various scholars in the field of hydroecology, hydrochemistry and water management, including the International Commission for the Protection of the Danube River is presented here. To characterize the hydrochemical conditions of surface waters in the selected area of the river the data is sampled from seven river sites, which demonstrate the basic physico-chemical indicators. The surface water quality in the Tisa river is analyzed according to the hydrochemical indicators of general mineralization of water pollution by organic substances and heavy metals. For the period of 2006-2016 annual average values of physico-chemical water quality parameters are presented and each is described separately, taking into account the sources of the substances and elements from natural or anthropogenic environment. The dynamics of indicators of the quality status of waters and deterioration in downstream are revealed. The point sources of pollution by organic substances and heavy metals are pointed out and also the influence of industrial, municipal and agricultural drains on the state of surface waters of the Tisa river at the Ukrainian-Romanian border are revealed. The importance of continued monitoring of the quality status of the river Tisa waters  in particular  the cross-border area with regard to the analytical data is justified. It is recommended to focus on the impact of the Ukrainian tributaries Shopurka and Romanian tributaries Useu. 
Keywords: hydrochemical state, the river, the pollution, an index.

Лета Василь Васильович
e-mail: balcoo.bc@gmail.com

Надійшла до редколегії 08.03.2017